VCAP 2008_1-2.pdf
(
4052 KB
)
Pobierz
VC_vnitrek_cb 1-2/08
1-2
2008
Jihomoravský kraj
Zlínský kraj
Olomoucký kraj
Moravskoslezský kraj
Pardubický kraj
Středočeský kraj
Povodí Labe, státní podnik
Víta Nejedlého 951, 500 03 Hradec Králové
Tel.: 495 088 111 Fax: 495 407 452
www.pla.cz
Povodí Vltavy, státní podnik
Holečkova 8, 150 24 Praha 5
Tel.: 2 21401111 Fax: 2 57322739
www.pvl.cz
Povodí Moravy, s.p.
Dřevařská 11, 601 75 Brno
Tel.: 541 637 111 Fax: 541 211 403
www.pmo.cz
Pöyry Environment a.s.
Botanická 834/56, 602 00 Brno
Tel.: +420 541 554 111 Fax: +420 541 211 205
www.poyry.cz
HOCHTIEF CZ a.s.
Plzeňská 16/3217, 150 00 Praha 5
Tel.: +420 283 841 851, Fax: +420 283 840 642
e-mail: info@hochtief.cz • www.hochtief.cz
Zakládání staveb, a.s.
K Jezu 1, P. O. Box 21 • 143 01 Praha 4
Tel.: 244 004 111
www.zakladani.cz
ČKD Praha DIZ, a.s.
Kolbenova 499, 190 02 Praha 9
Tel.: +420 266 031 111
E-mail: mruk@ckddiz.cz
•
www.ckddiz.cz
Ředitelství vodních cest ČR
Vinohradská 184/2396, 130 52 Praha 3
tel.: +420 267 132 801 fax: +420 267 132 804
e-mail: rvccr@rvccr.cz • www.rvccr.cz
Krymská 296/23, 101 00 Praha 10, Vršovice
tel.: 272 740 514 • mail: info@beting.cz
www.beting.cz
OBSAH
Časopis pro ekologické, ekonomické a technické
aspekty vodní dopravy a vodních cest v ČR,
Evropě a na jiných kontinentech.
Jak je možné pomoci rekreační a sportovní plavbě
Ing. Miloš Janda ........................................................................2
WASSERSTRASSEN
UND BINNENSCHIFFFAHRT
Eine Zeitschrift für die ökologischen, ökonomischen
und technischen Aspekte des Wassertransportes
und Wasserstrassen in der ČR, in Europa und ande-
ren Kontinenen.
Plavební mapy
Ing. Miloš Janda ........................................................................5
U Rohatce všichni rohatí...
Ing. Petr Forman .......................................................................6
Doplňující informace o obnově provozu na Baťově kanálu
Vadim Komárek .........................................................................8
WATERWAYS
AND INLAND NAVIGATION
A magazine for ecology, management and technical
aspects of inland shipping and waterways in the
Czech Republic, Europe and on other continents.
Výroční Baťův kanál
Ivan Černý...............................................................................10
Vodní koridor Dunaj – Odra – Labe
a„konkurenční“ projekty v Eropě
Ing. Jaroslav Kubec, CSc. .......................................................13
REDAKČNÍ RADA
Ing. Jiří Aster, Ing. Luděk Cidlina, Ing. Petr Forman, Ing. Karel
Horyna, Doc. Ing. Pavel Jurášek, CSc., Ing. Jan Kareis, PhD.,
Ing. Jiří Kremsa, Ing. Josef Podzimek, Ing. Miroslav Šefara.
Napojení Jižní Moravy na Dunaj vodní cestou
Ing. Pavel Neset, CSc. ............................................................19
Články lze podle autorovy volby publikovat česky nebo slo-
vensky, německy a anglicky. Nevyžádané rukopisy se nevra-
cejí. Příspěvky se redakčně upravují, mohou být i kráceny.
Možnost využití průplavu k odlehčení
povodňových průtoků
Prof. Ing. Jiří Rybníkář, CSc. ...................................................22
Die Artikel werden nach Wunsch des Autors in tschechisch
oder slowakisch, in deutsch und englisch veröffentlich. Die
nicht geforderten Manuskripte und Lichtbilder werden
nicht zurückgesand. Die Artikel werden redaktionsgemäs
angepast und dürfen auch verkürzt werden.
Zájem o propojení Dunaj – Odra v zahraničí
Ing. Jaroslav Kubec, CSc., Ing. Jaroslav Pospíšil ....................23
Příprava výstavby protipovodňové nádrže dolní Ratiboř
překlad Ing. Josef Tobola ........................................................24
The authors can write in Czech or Slovak, German or Eng-
lish. Submitted originals are not returned unless reques-
ted. Contributions are edited and may be abridged.
Vzpomínka na Ivana Dejmala
...............................................26
PLAVBA A VODNÍ CESTY o.p.s.
Na Pankráci 53
140 00 Praha 4
Fax: 241 409 467
e-mail: vodnicesty@seznam.cz
A ještě malá douška
.............................................................27
Posledních 10 let Petra Formana, aneb jak přežít
vlastní šedesátiny
Ing. Josef Podzimek ................................................................28
Objednávky a inzerce:
Radka Kostková, tel.: 607 751 788
Jazyková úprava:
Dr. Jan Mazáč
Mobilní membránové protipovodňové hrazení pro
veřejnost – dotýkat se exponátu je povoleno
Ing. Veronika Janoušková........................................................30
Vychází čtvrtletně
Roční předplatné vč. poštovného 350 Kč
ISSN 1211-2232
Činnost Českého plavebního a vodocestného sdružení
vroce 2007
Doc. Ing. Pavel Jurášek, CSc. .................................................34
Z českého tisku
.....................................................................36
DTP, tisk:
PRESTO s.r.o.
Ze zahraničního tisku
...........................................................37
Podávání novinových zásilek povoleno
Ředitelstvím pošt Praha
čj. NP 415/1994 ze dne 25. 2. 1994
Život není takový - je úplně jiný (30)
Ing. Josef Podzimek ................................................................38
Foto na titulní straně: Vodní skútry na českých řekách - foto Ing. L. Cidlina a plavba na
vodách Aljašky - foto Ing. J. Podzimek
1
Jak je možné pomoci
rekreační a sportovní plavbě
Ing. Miloš Janda,
Státní plavební správa Praha
Rekreační plavba na vnitrozemských vodních cestách v ČR dosáhla za posledních 15 let jistého rozvoje, ale zdaleka
ne takového, jako v sousedních zemích. Zatímco na západ od našich hranic proplouvá po řekách, průplavech a jezerech
tisíce rekreačních plavidel a maríny v těchto zemích v létě vítají cizince z celé Evropy, naše vodní cesty jsou téměř pusté.
Abychom se i my připojili k těmto zemím, je třeba splnit řadu podmínek a vytvořit příznivé klima v mnoha oblastech.
Legislativní předpoklady pro rozvoj rekreační a sportovní
plavby částečně vytvořila vyhláška MD č. 241/2002 Sb.,
několikrát novelizovaná. Zástupci České republiky se do
roku 2003 zúčastňovali projektu VNE (Evropské vnitrozem-
ské vodní cesty – turistika a historické dědictví) koordinova-
ného British Waterways. Bohužel katastrofální povodně v
roce 2002 a naopak sucho a kvůli následným opravám
a odstraňování nánosů i polovypuštěné přehradní nádrže
na Vltavě v roce 2003 rozvoj tohoto projektu zbrzdily.
Vláda ČR schválila svým usnesením č. 1064 ze dne 19.
9. 2007 Harmonogram výstavby dopravní infrastruktury v
letech 2008 až 2013, ve kterém je část o rozvoji vodních
cest. Ministerstvo dopravy má již od roku 1996 zpracován
program rozvoje rekreační plavby. Povodí Vltavy, a. s. vlast-
ní rozsáhlý dokument „Územně plánovací podklad pro vyu-
žití vodní cesty Vltava a vodních ploch na Vltavě“, zpracova-
ný v roce 2001 Hydroprojektem, a. s. Ředitelství vodních
cest ČR má od roku 2002 zpracován dokument „Generální
řešení splavnění Labe pro třídu Vb“. České plavební a vodo-
cestné sdružení zpracovalo v roce 2007 „Program rozvoje
vnitrozemské plavby pro rekreační potřeby v České repub-
lice na období 2007 – 2015“. Všechny tyto dokumenty jsou
pro rozvoj rekreační plavby zajímavé.
Plavebně provozní podmínky na vodních cestách jsou jen
velmi pomalu přizpůsobovány potřebám rozvíjející se rekre-
ační plavby. Plavební komory na Vltavě a Labi byly vybudo-
vány pro velká plavidla, tlačné sestavy apod. Vazáky jsou
pro malá plavidla nedostupné. Vůdci malých plavidel jsou
díky tomu nuceni porušovat Řád plavební bezpečnosti
a vyvazovat se v plavebních komorách k žebříkům, které
jsou například na dolním Labi pouze v blízkosti hranic
komor a hrozí nasednutí na záporník.
Čekacími stáními pro malá plavidla před plavebními
komorami jsou v současné době vybaveny plavební komory
na dolním Labi, ojediněle na středním Labi a na Vltavě.
Čekací stání pro velká plavidla jsou u většiny komor pro
malá plavidla nedostupná, protože se nemají kde vyvázat.
Na těchto vodních cestách je mnoho objektů (vývaziště, pře-
Čekací stání pro malá plavidla nad PK Modřany
kladiště, čerpací stanice apod.), které po utlumení obchodní
plavby, zejména přepravy energetického uhlí pro elektrárnu
Chvaletice, zůstaly nevyužity, zarůstají a chátrají.
V České republice lze provozovat rekreační plavbu na
dopravně významných i účelových vodních cestách
a některých vodních plochách. Začíná se opět probouzet
rekreační plavba i na Vranské přehradě. Tradičně jsou vyu-
žívány přítoky Vltavy, zejména Malše, Lužnice, Otava,
Sázava a Berounka. Méně využívané jsou přehradní nádr-
že Horka, Hracholusky, Rozkoš, Skalka, Žermanice,
Máchovo jezero, rybníky Svět a Velké Dářko.
Další aktivitou spojenou s rekreační a sportovní plavbou
je vodní lyžování, které má v České republice bohatou tra-
dici i zázemí ve formě 33 úseků vyznačených a vybavených
pro vodní lyžování. Zákaz lyžování o nedělích a svátcích je
ukázkou „profesionality“ našich zákonodárců.
Rozvoj vodních skútrů v posledním desetiletí způsobuje
zatím více negativních než pozitivních dojmů. Záslužným
počinem pro změnu přístupu majitelů vodních skútrů k
plavbě a tím i změnu pohledu veřejnosti na tuto činnost byl
vznik České sportovní asociace vodních skútrů.
Potencionálním poskytovatelem služeb návštěvníkům,
kteří plují na rekreačních plavidlech po řekách, by mohly být
ijachtařské kluby. Ty jsou bohužel zpravidla vůči veřejnosti
uzavřené. Zabezpečují potřeby svých členů a většinou
nemají zájem poskytovat služby komukoliv jinému. Některá
jejich zařízení ani neodpovídají normám ochrany vody proti
ropným produktům, polorozpadlé objekty a skládky hyzdí
okolí, kluby nejsou vybaveny pro odběr odpadních vod
apod.
Celoevropský trend rozvoje cykloturistiky a její propojo-
vání s jinými druhy aktivní rekreace je ve spojení s rekreač-
ní plavbou ideální kombinací. Pro tento účel jsou postupně
přebudovávány potahové stezky podél řek na cyklostezky.
Podél Labe jsou dokončeny z 20 % na středním toku a z
50 % na dolním toku. Rozvoji rekreační plavby s propoje-
ním na cykloturistiku brání nedostatek míst, kde by bylo
možné plavidlo bez obav krátkodobě (na 1 až 3 dny) zakot-
vit a opustit.
Marína Vltava v Helahozevsi
2
Přístav rekreačních plavidel v La Rochelle (Francie)
Městské přístaviště města Cognac (Francie)
Prognózy odborníků EU předpokládají, že do naší země
bude postupně připlouvat v letní sezóně několik tisíc až
desítek tisíc rekreačních plavidel ročně. Na tuto situaci
nejsme zdaleka připraveni. Nejsou k dispozici plavební prů-
vodce ani jiné informační zdroje. V současné době se nám
podařilo vydat po více než 30leté pauze alespoň plavební
mapy pro rekreační plavbu Vltavy a před měsícem i Labe (je
možné je objednat e-mailem na sudova@volny.cz, bjando-
va@chello.cz, koupit ve specializovaných prodejnách s
doplňky pro lodě avodní sporty, ve školicích střediscích pro
vůdce malých plavidel nebo u vybraných knihkupců - např.
Palác knih Neoluxor).
Oblasti, které by rozvoj rekreační plavby mohly urychlit:
pitné vody apod.) je výlučně úkolem majitelů těchto přísta-
vů. Je však nezbytné dořešit rozdělení přístavů na vodní
a pozemní část, ke které se správci toků nehlásí a má je
spravovat příslušná územní samospráva nebo soukromé
osoby.
• Odstranění nesmyslných zákazů provozu vodních skú-
trů avodního lyžování o víkendech. Vytypování dalších
ploch pro vodní lyžování a provoz vodních skútrů podniky
Povodí v součinnosti s místními úřady i Státní plavební
správou. Všemi zúčastněnými podporovat žádosti o jejich
zřízení za předpokladu dodržení podmínek bezpečné
a ohleduplné plavby a vybudování potřebných zařízení
podávaných investory.
Otevření stávajících jachtařských klubů veřejnosti formou
povinné kapacity stání pro cizí plavidla, WC, vody apod. by
mělo být úkolem zájmových svazů reprezentujících vodní
motoristy a jachtaře.
1. PŘIZPŮSOBENÍ DOPRAVNĚ VÝZNAMNÝCH
VODNÍCH CEST POTŘEBÁM REKREAČNÍ
A SPORTOVNÍ PLAVBY
• Zprovoznění nevyužitých vývazišť a překladišť po utlu-
mení nákladní vodní dopravy, která je vhodné využít pro
rekreaci zejména v blízkosti kulturních a historických pamá-
tek, cyklostezek, stravovacích zařízení (autokempů, hotelů,
penzionů), sportovišť, ZOO apod., jejichž vytypování obsa-
huje již zmíněný program rozvoje, zpracovaný ČPVS.
Označení plavebními znaky, vysekání křoví, trávy a zajiště-
ní minimálních standardů nebude vyžadovat vysoké nákla-
dy. Podílet se na nich by měli správci vodního toku, územní
orgány, místní podnikatelé i jachtařské kluby v zájmovém
teritoriu. Aktivněji musí do tohoto procesu vstoupit potenci-
onální uživatel, tedy Český svaz vodního motorismu
a odpovídající svaz sdružující jachtaře na našem území ve
spolupráci regionálními úřady, tedy odbory regionálního
rozvoje krajských, ale i městských a místních úřadů. Podob-
ná praxe se již po desetiletí osvědčuje v turisticky využitel-
ných lokalitách, kde Klub českých turistů ve spolupráci s
územními orgány značí turistické cesty, buduje orientační
tabule, přístřešky, upravuje rozhledny, chaty apod. V
zahraničí jsme se s podobným řešením setkali na řece
Charenté i kanále Du Midi v jihozápadní Francii, na Bur-
gundském kanálu jihovýchodně Paříže i na mnoha kaná-
lech a řekách v Holandsku. Všude tam využití dřívějších
obchodních vodních cest pro rekreační plavbu znamenalo
rozvoj regionů.
• Dobudování čekacích stání u plavebních komor pro
malá plavidla a doplnění vyvazovacích prvků pro malá pla-
vidla v plavebních komorách podniky Povodí. Projekty by
bylo vhodné konzultovat se zájmovými svazy reprezentují-
cími vodní motoristy a jachtaře.
• Vytvoření podmínek pro pobyt posádek rekreačních pla-
videl ve veřejných přístavech (statut, vyznačení stání, zdroj
2. VYBUDOVÁNÍ NOVÉ INFRASTRUKTURY
REKREAČNÍ PLAVBY
• Rozhodujícím přínosem k rozvoji rekreační plavby je
budování nových moderních objektů (přistávacích míst)
splňujících standardy sousedních zemí. Kategorie těchto
objektů by měly respektovat účel jejich využití. Různé stu-
die, územní plány i projekty používají různé pojmy. Bylo by
vhodné přijmout nějaký úzus k jejich sjednocení. Pro krát-
ké, několikahodinové zastávky k odpočinku a návštěvě
zájmových míst na břehu postačuje jednoduše vybavené
vývaziště*. Pro majitele rekreačních lodí v místě i nenároč-
né vodní turisty bude vhodné jednoduché
kotviště**.
Pro
vícedenní pobyt náročnějších klientů a členy jachetních klu-
bů je potřebné solidní
přístaviště***.
Nejnáročnější naše
izahraniční klientela bude požadovat
marínu****
s provoz-
ní aubytovací částí i vybavením pro volný čas (viz příloha).
Při úvaze, že vodní turista pluje průměrnou rychlostí 10 až
15 km/hod. lze vyvodit, že po 2 hodinách plavby, tedy kaž-
dých 20 až 30 km, je vhodné mít k dispozici vývaziště nebo
kotviště, kde je možné zastavit a odpočinout si. Denně je
optimální plout 4 až 5 hodin a zbytek dne věnovat poznává-
ní, cykloturistice a aktivnímu odpočinku. Lze z toho vyvodit,
že maríny a přístaviště by měly být na každých 40 až 60
kilometrech vodní cesty. Je zřejmé, že by měly být v dosa-
hu turisticky, kulturně nebo jinak atraktivních míst.
• Pro vybudování servisní sítě (opravny, čerpací stanice,
odběr odpadních vod apod.) musí rozhodující úkol splnit
Asociace výrobců lodí a lodního příslušenství ve spolupráci
se správci toků a stávajícími jachtařskými a motorářskými
kluby.
Tyto úkoly by mohly splnit pracovní týmy hejtmanů krajů,
3
Plik z chomika:
januszbn
Inne pliki z tego folderu:
vcap_3_2011.pdf
(3327 KB)
VCAP_2_2011.pdf
(12551 KB)
01_2011_VCaP-web.pdf
(9886 KB)
VCAP_4_2010.pdf
(14025 KB)
vcap_03_2010.pdf
(6938 KB)
Inne foldery tego chomika:
Przegląd techniczny
Zgłoś jeśli
naruszono regulamin